Globális marketing
Szerkesztők:
Eszes István; Szabóné Streit Mária; Szántó Szilvia; Veres ZoltánTovábbi szerzők: Eszes István; Cateora, Philip R.; Graham, John I.; Usunier, Jean-Claude; Hassan, Salak S.; Samli, A. Coskun; Young, Murray A.; Sauer, Paul L.; Unnava, H. Rao; Szeles Péter; Mondják Tibor; Szabóné Streit Mária; Paliwoda, Stanley; Levitt, Theodore; Chernatony, Leslie de; Halliburton, Chris; Bemath, Ratna; Bronder, Christop; Pritzl, Rudolf; Hallen, L.; Johanson, J.; Piskóti István; Sípos Zoltán; Szántó Szilvia; Veres Zoltán; Mikolay Lászlóné; Hidasi Judit; Tóth Tamás; Deli Zsuzsa; Rekettye Gábor; Fazekas Ildikó; Assmus, Gert; Wiese, Carsen; Hassan, Salah S.; Vandermerwe, Sandra
Cím: Globális marketing
Megjelenési adatok: Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1999. | ISBN: 963-16-3030-7
![coverimage](/www/thumbnails/0/323_eszes-szabone-szanto-veres-globalis-marketing-bp-1999_ocr/tn_300.jpg)
Kategóriák: Közgazdaságtudomány
Tárgyszavak: Marketing, Világgazdaság, Globális marketing
Formátum: OCR szöveg
Típus: könyv
Tárgyszavak: Marketing, Világgazdaság, Globális marketing
Formátum: OCR szöveg
Típus: könyv
Share
Tweet
Tartalomjegyzék
Borító
Címlap
Impresszum
A külföldi részek szerzői, kiadói
5
A szerkesztőkről
6
A kötet hazai szerzőiről
7-8
Tartalom
9-[14]
Bevezetés
15-16
1. Eszes István: Felkészülés
[17]-143
Marketing a globalizálódó piacon
22-23
A nemzetközi marketing
22-23
Philip R. Cateora - John I. Graham: A nemzetközi marketing alkalmazási területe és kihívásai. Globális perspektíva
23-[47]
Nemzetközi marketing a kisvállalatok számára is
23-26
Az Egyesült Államok üzleti életének nemzetköziesedése
26-28
A nemzetközi marketing meghatározása
28-29
A nemzetközi marketing feladata
29-30
Szabályozható marketing tényezők
30
Belföldi szabályozhatatlan tényezők
30-32
Külföldi szabályozhatatlan tényezők
32-34
A környezethez igazodni kell
34-36
Önhivatkozási kritérium (Self-Reference Criterion, SRC): az egyik akadály
36-38
Globális tudatosság kialakítása
38-39
Mit jelent nemzetközinek lenni?
39-42
A nemzetközi marketingaktiválódás lépései
39-42
Változások a nemzetközi orientációban
42-[47]
A nemzetközi marketing koncepciói
42-45
Globális piacok
45-[47]
A nemzetközi marketing környezete
48-67
Eszes István: A marketing kulturális környezete
49-67
A kultúra és a marketing
49-66
A kultúra jelentése és szerepe a nemzetközi marketingben
49-50
Kulturális dinamizmus a globális piacok megismerésében
50-51
Kulturális ismeret
51-52
Kulturális érzékenység és tolerancia
52
A kulturális környezet elemei
52
A tárgyi kultúra
53-54
A nyelv
54-57
Esztétika
57-58
Oktatás
58-59
Vallás
59-63
Társadalmi értékek és magatartásformák
63-65
Társadalmi csoportok
65-66
A kommunikáció fontossága
66-67
A nemzetközi marketingkutatás problémái
68-81
Jean-Claude Usunier: Kultúraközi piackutatás
69-81
A kultúraközi ekvivalencia problémái
70
A kultúraközi ekvivalencia szintjei
70-71
Eltérés a kutatási eszközök megbízhatóságban
71
Nemzeti és regionális különbségek
71
Különbségek a koncepciók, a termékek vagy a felidézett attitűdök ismertsége terén
71-72
Modell ekvivalencia
72-75
A fogyasztó elégedetlenségének példája
72-74
Különböző funkciókat betöltő tevékenységek
74
A mérték ekvivalenciája
74-75
A válaszadói visszacsatolás megkönnyítése
75
Fordítási problémák
75-77
Visszafordítás és más technikák
75-76
Kombinált módszerek, a fordítás módszereinek korlátái
76-77
A begyűjtött információk összehasonlíthatósága
77-79
A válaszadók kiválasztása
77
A vizsgálatban való részvétel megtagadása
78
Válasz torzulások
78-79
A válaszadási stílusok
79
A nemzeti kulturális minták összhasonlíthatósága és reprezentativitása
79-81
Reprezentatív minta?
80-81
A mintavétel keretei és módszerei
80-81
A fogyasztói és vásárlói magatartás a nemzetközi környezetben
82-108
Szegmentáció a nemzetközi környezetben
82-108
Salak S. Hassan - A. Coskun Samli: A kultúraközi szegmentáció új határvonalai
83-99
A kultúraközi szegmentáció kritériumai
84-90
A szegmentáció makroszintű kritériumai
85-86
A szegmentáció mikroszintű kritériumai
86-89
A szegmentáció hibrid kritériumai
89-90
A nemzetközi szegmentáció hagyományos módszerei és modelljei
90-94
A kultúraközi szegmentáció nem hagyományos módszerei és modelljei
92
A kultúraközi szegmentáció hibrid modelljei
92
A globális piaci trendek és lehetőségek elismerése
93
Az országklaszterek kiválasztása
93-94
Az egységesített marketingtevékenységek kidolgozása és koordinálása
94-98
A kultúraközi szegmentáció gyakorlati alkalmazásai
94-96
Stratégiailag egyenértékű szegmentáció
96-98
A származási ország effektus
98-99
Murray A. Young - Paul L. Sauer - H. Rao Unnava: A származási ország kérdései
99-108
Előzetes kutatás a származási ország effektusairól
100-101
A sablon jellemzők alkalmazása
100-101
A származási ország effektusai mögött húzódó pszichológiai folyamatok
101-108
Érzelemátviteli folyamat
102-103
Kognitív befolyásolási folyamat
103-105
Közvetlen viselkedési folyamat
105
A származási ország effektusai és a marketingstratégiák
105-108
Marketing Kommunikáció
109-128
Szeles Péter: Public relations és a nemzetközi kiállítások, vásárok
110-128
Kiállítások és vásárok
110-115
A kiállítások és vásárok tartalma
111
A kiállítások és vásárok típusai
111-112
A kiállítások és vásárok funkciói
113-115
Public relations
115-128
A marketing-PR feladatai
117-128
Célratörő Vállalati Szervezetek
129-143
Virtuális szervezetek
129
Horizontális vállalat
129-130
A jövő: dinamikus hálózati struktúra
130
Mondják Tibor: NetWork a nemzetközi marketingben
130-143
Bevezetés az utazások előtt
130-136
Első utazás Belő Horizontéban
130-132
Második utazás Medellinben
132-135
Gyorsmérleg
135-136
Hálózat (network)
136-140
Mi a hálózat?
137
A vállalatok közötti kapcsolat
137-140
A piac mint hálózat
140-142
Belépés a hálózatba (piacra lépés)
142-143
2. Szabóné Streit Mária: Célkitűzés
145-[291]
A nemzetközivé válás lépcsőfokai
153-167
Stanley Paliwoda: Az exporttal összefüggő elméletek, valamint az áruk és szolgáltatások nemzetközivé válásának folyamatai
154-167
Export és nemzetközi marketing
154-161
Az export működésének négy elmélete
155-161
A ,szakaszos’ nemzetköziesedés elmélete ellen szóló érvek
161-164
A szakaszokat bemutató modell
162-164
A termékek és szolgáltatások nemzetköziesedésének folyamata
164-167
Termékéletciklus a nemzetközi kereskedelem területén (Wells)
165-167
A piaci aktivitás lehetséges formái
168-197
Stanley Paliwoda: A külpiaci belépés stratégiai döntései
170-197
A direkt és indirekt belépési módozatok összevetése
170-181
A vállalat erőforrásainak felmérése, valamint a tervezett exporttevékenység
170
A stratégia megválasztása
171-178
Menedzsmentszerződések
178-181
Beruházások
181-197
A „csavarhúzó eljárás”, avagy az összeszerelési műveletek alkalmazása
181-184
Közvetlen beruházási tevékenység
184-187
Közös vállalkozás
187-193
Háromoldalú vállalkozások
193-197
„Hatalmas erő hajtja a világot azon az úton, amelynek végállomása az egységes világpiac"
198-214
Theodore Levitt: A piacok globalizációja
199-214
Élet a technológia köztársaságában
200-202
A T-modell igazolása
202-203
A sündisznó mindent tud
203-204
Miért vannak mégis különbségek?
204-205
Amikor a globális elképzelés kudarcba fullad
205-207
Hogyan készítsünk kreatív elemzést?
207-209
Jobb, ha beletörődünk az elkerülhetetlenbe
209
Hogyan lehet megfejteni a nyugati piacok titkos kódját?
209-211
És mégis lapos a Föld
211-214
Nemzetközi Márkastratégiák
215-227
Leslie de Chernatony - Chris Halliburton - Ratna Bemath: Nemzetközi márkapolitika: a kereslet vagy a kínálat határozza meg a követendő stratégiát?
215-227
Vita a nemzetközi márkapolitikáról
216-217
A márkapolitika nemzetközi tervezése
217-218
A nemzetközi márkapolitika kereslet-kínálati modellje
218-220
A keresleti oldal
218-219
A kínálati oldal
219-220
A kereslet-kínálati modell alkalmazása
220-221
Az Eurocom tanulmánya a nemzetközi márkapolitika-döntésekről
221-222
Mélyinteijúk vezető marketing szakemberekkel
222-226
A sztenderdizálás előnyei
223-225
A sztenderdizálás korlátái
225-226
A nemzetközi márkamenedzsment szempontjából levonható következtetések
226-227
Együttműködés a versenytársak között
228-[241]
Christop Bronder - Rudolf Pritzl: A stratégiai szövetségek kialakítása: a sikeres együttműködés koncepcionális útmutatója
229-[241]
Stratégiai döntéshozatal
230-234
Helyzetelemzés
230-232
Az együttműködési lehetőség azonosítása
232-233
A részvény potenciális értékének felmérése
233-234
A stratégiai szövetség szerkezete
234-236
A kooperáció területére vonatkozó döntés
234-235
A kooperáció intenzitására vonatkozó döntés
235
A megsokszorozódó lehetőségek elemzése
235-236
A partner kiválasztása
236-238
Alapvető illeszkedés
237
Stratégiai illeszkedés
237
Kulturális illeszkedés
237-238
A stratégiai szövetség menedzselése
238-240
Szerződéses tárgyalások
238-239
Koordinált interfész
239
Tanulási folyamat, adaptáció és felülvizsgálat
239-240
Következtetések
240-[241]
Ipari marketing a nemzetközi piacon
242-275
L. Hallen - J. Johanson: Ipari marketingstratégiák és az egyes országokra jellemző gazdasági környezet
243-257
A probléma természete
243-244
Koncepciók és hipotézisek
244-249
Az ipari marketingstratégiák kiindulópontjai
244-245
Ipari marketingstratégiák
245-247
Nemzetközi ipari marketing
247-249
Módszer
249-251
Adatbázis
249-250
Eljárás
250-251
Eredmények
252-256
Az ipari környezet minőségi dimenziói
252-253
Alkalmazkodási dimenziók és kulturális hasonlóság
253-256
Néhány megjegyzés
256-257
Piskóti István: Rendszertermékek a nemzetközi marketingben
257-275
A rendszertermékek beszerzésének sajátosságai a nemzetközi piacokon
258-262
A CIM rendszertermékek és a nemzetközi munkamegosztás „csendes forradalma”
259-260
A vevői probléma és lehetőség
260-262
Rendszertermékek nemzetközi értékesítése a kompetenciamarketing alapján
262-269
A piacszegmentálás sajátosságai
262-266
Interakciós folyamat a CÍM marketingben
266
Értékesítési stratégiák
266-269
A rendszermarketing nemzetközi gyakorlata
269-275
Az integrációs politika és eszközei
272-273
Új elemek, hangsúlyok a kommunikációs mixben
273-275
Marketing az európai belső piacon
276-[291]
Sípos Zoltán: Európai marketingstratégiák
279-[291]
Az Európai Unió egységes piaca mint a marketing környezete
280-285
Az egységesítés eredményei
280-282
Problémák és megoldandó feladatok
282
A piaci lehetőségek meghatározása
282-284
Az európai piac makroszegmentációja
284-285
Marketingmix-alkalmazások
285-289
Termékpolitika
285-286
Árpolitika
286-287
Értékesítési rendszer
287-288
Marketingkommunikáció
288-289
A piacra lépés stratégiája
289-[291]
3. Szántó Szilvia - Veres Zoltán: Megvalósítás
[293]-477
Termékpolitika
295-296
Árpolitika
296
Disztribúciópolitika
296-297
Személyes eladás, értékesítő hálózat
297
Kommunikációpolitika
297-298
A nemzetközi ügylet előkészítése és létrejötte
299-331
Mikolay Lászlóné: Nemzetközi ügyletek és ügyleti folyamatok
301-316
A szerződés előkészítése, az ajánlati tevékenység
300-301
A szerződéskötés
301-307
A külkereskedelmi szerződés tartalma és súlyponti feltételei
302-307
Ügylettípusok
307-316
Nemzetközi adásvétel: áruexport és áruimport
308-309
Nemzetközi csereügyletek
309-310
Reexport-ügylet
310-311
Nemzetközi bérmunkaügylet
311-312
Lízingügylet
312
Licenciaügylet
313
Kockázatok és kockázatkezelés
313-314
A kockázatkezelés módszerei
314
Kockázati események, kockázatcsökkentő intézkedések, kockázati biztosítékok
314-316
Hidasi Judit: A nemzetközi üzleti kapcsolatok kultúraközi kérdései
316-331
Az interkulturális kommunikáció folyamata
316-317
A kommunikációs kódok
317
A kommunikáció és a nyelv
317-320
A nem nyelvi (nemverbális) kommunikáció
320-324
A nemverbális kódok fajtái
324-325
Hangi jelzések, paralingvisztika
325-326
Testnyelv, kinézis, gesztusok, tekintet, mimika
326-328
Hallás, ízlelés, szaglás
328-329
Térszabályozás
329-330
Virtuális felségterületek
330-331
A piac szegmentálása
332-346
Tóth Tamás - Deli Zsuzsa: Nemzetközi piacszegmentáció a fogyasztási cikkek piacán
332-346
A nemzetközi piacszegmentáció folyamata és lépései
334-346
A nemzetközi piacszegmentáció jelenlegi gyakorlatának hiányosságai
334-335
A nemzetközi piacszegmentáció formái
335-338
Az országhatárokat figyelembe vevő nemzetközi piacszegmentáció
335-337
Nemzetközi piacszegmentáció az intermarketing során
337-338
A nemzetközi piacszegmentáció ismérvei
338
A tartós, hosszú távon konstans ismérvek
338-344
Az országok szegmentációjának változói
338-341
A fogyasztói szegmensek változói
341-342
Specifikus, rövid vagy középtávon ingadozó változók
342-344
A célpiacokkal kapcsolatos követelmények
344-346
Nemzetközi termékmenedzsment
347-379
Termékéletciklus ágazatok esetében
347
Szántó Szilvia: A nemzetközi termékéletciklus elméletéről
348-363
Termékéletciklus a nemzetközi kereskedelembenw
348-349
Új termékek elteijedése a külföldi piacokon
349-352
Termékek, termékcsaládok, termékfejlesztés és az életciklusszakaszok összefüggései
352-355
A nemzetközi kereskedelem termékéletciklusának klasszikus elméletei
355-357
Termékéletciklus a nemzetközi kereskedelemben (Wells, 1968)
355-357
A nemzetközi termékéletgörbe és a közvetlen befektetés (Vemon 1966)
357-359
A Vemon-féle módosított koncepció: termelési ciklus modell
359-360
Lejárt a termékéletgörbe-elmélet ideje?
361-363
Veres Zoltán: Szolgáltatásmarketing nemzetközi környezetben
363-379
A szolgáltatások nemzetközi kereskedelme
363-366
Szolgáltatástipológiák
363-364
A szolgáltatások nemzetközi kereskedelmének új tendenciái
364-366
Nemzetközi szolgáltatásmarketing
366-371
A nemzetköziesedés korlátái
366-369
Belépési módok
369-371
A globális sztenderdizáció: a gyorskiszolgáló üzletágak terjeszkedése
371-375
A gyorskiszolgálás sikertényezői
372-375
Hatékonyság
373
Mérhetőség
373
Kiszámíthatóság
374-375
Szabályozottság
375
Stratégiák a globális szolgáltatáspiacon
375-377
A szolgáltatásexportőrök növekedési stratégiáinak határai
377-379
Globális Árpolitika
380-397
Szabóné Streit Mária: Árstratégiái és ártaktikai döntések a nemzetközi marketingben
381-397
A külpiaci árstratégia döntési területei
382-386
Árstratégiai célkitűzések exportpiacokon
382-383
Globális-lokális árak, árstratégiák
383-386
A globalizáció hatása az árakra
383-386
Globális marketingmix - kontra lokális árak
386
A külpiaci árképzés legfontosabb piaci feltételei
387-392
A vevő ország importot szabályozó rendelkezései
387
A fogyasztó értékítélete - a vevő nyereségérdekeltsége
387-390
A fogyasztó értékítélete
387-389
A vevő nyereségérdekeltsége
389
Az áralku
389-390
A kereslet árrugalmasságának fontossága
391
Az exportpiac struktúrája
391-392
Az értékesítési út szerepe
392
Alapvető árképzési módszerek és árdifferenciálás a nemzetközi piacokon
392-394
Árképzési módszerek
392-393
Árdifferenciálás
393-394
Közvetlen és közvetett árkockázatok
394-396
Közvetlen árkockázatok
394-396
Pénzügyi és hitelkockázatok
395-396
Árfolyamkockázatok
396
Közvetett árkockázatok
396-397
Innovációs kockázatok
396
A piaci értékesítés szervezésének kockázatai
397
Csatornapolitika a globalizálódó környezetben
398-[414]
Rekettye Gábor: Értékesítési csatornák a nemzetközi marketingben
399-[414]
Az értékesítési csatorna hazai része
400-[414]
Jellemző külkereskedelmi szervezetek
400-402
A közvetett export
402-403
Közvetlen (direkt) export
403-405
A direkt export belföldi szervezete
403-404
A direkt export külföldi értékesítési szervezete
404-405
Az értékesítési csatorna külpiaci része
405-[414]
A csatornaválasztást befolyásoló tényezők
406-407
A csatomadöntések tartalma
407-[414]
A nemzetközi reklám fejlődése
415-[428]
Fazekas Ildikó: Marketingkommunikáció más kultúrákban
416-[428]
Definíciók
416-417
A globális reklámozást erősítő környezet
417-421
A globális reklámmal szembeni érvek
421-426
Adaptációs stratégiák
426-427
Jövőkép?
427-[428]
A szürkepiacok és a védekezés lehetőségei
429-445
Gert Assmus - Carsen Wiese: Hogyan készüljünk fel a szürke kereskedelem fenyegetéseire az árkoordináció felhasználásával
430-445
Bevezetés
430-431
Melyek azok a szürke piacok?
431-432
Hogyan nőnek a szürkepiacok?
432-433
Hogyan reagálnak a szürkepiacokra?
433-434
Az árdöntések koordinációja
434-440
Gazdasági intézkedések
435-436
Központosítás
436-438
Formalizálás
438-439
Informális koordináció
439-440
A megfelelő koordinációs módszer kiválasztása
440-445
On Line Technika a Nemzetközi Marketingben
446-464
Eszes István: Az internet és a globális marketing
446-464
Értékesítés az Interneten
451-455
Értékesítési csatorna
451-454
Vevőkapcsolat
454
Technológiai dimenzió
454-455
Promóció
455-458
Hirdetés az Interneten
455-457
Az Internet fekete listája
457-458
Public Relations
457-458
Online nemzetközi marketingkutatás
458-463
Internet
458-461
Keresőgépek
458
Hasznos web címek a nemzetközi marketing számára
459-461
CompuServe
461-463
TRW Business Profiles
462
European Company Research Centre
462
Az Európai Unió jogrendszerének információi
462-463
Iquest Business Management InfoCenter
463
Nyelv
463-464
Makromarketing-aspektusok
465-477
Salah S. Hassan - Sandra Vandermerwe: „Zöld” marketing-globális perspektíva
466-477
„Zöld” fogyasztói profilok
467-468
A Roper Organization felmérése
469
A környezetvédelem vezetőinek két szegmense
469
A spektrum közepén elhelyezkedő piaci követők
469
Nem környezetvédő csoportok
469
Mennyire zöld a "zöld" marketing?
470-472
A zöld gondolkodás
470-472
Zöld termékek előállítása
472-473
Zöldcímkézés
473-475
Ökotermék-figyelők Németországban
474
Ökotermék-figyelők Kanadában
474-475
Zöldkérdések Európában és Kanadában
475-476
Zöldmarketing: vállalati válaszlépések
476-477
Zárszó
478
Irodalom
479-[488]
Tárgymutató
489-[492]
Hátsó borító / Fülszöveg